![](https://www.raskrinkavanje.me/wp-content/uploads/2024/07/trrr-1132x670.jpg)
Republikanski predsjednički kandidat i bivši predsjednik SAD Donald Tramp pogođen je u uvo tokom pucnjave na mitingu, koja je u subotu izazvala paniku na skupu i oštre osude širom zemlje i svijeta.
U trenutku dok nijesu postojale zvanične i potvrđene informacije, krenula su nagađanja o motivima napada i identitetu napadača, što je za posljedicu imalo širenje različitih teorija zavjera, ali i dezinformacija.
“Policijska uprava grada Batlera kaže da se veruje da je čovek koji je upucao Donalda Trampa poznati Antifa aktivista Mark Vajolet.
Pre pokušaja atentata, on je na Jutjubu postavio video u kojem je izjavio da „pravda dolazi“”, navodi se u tekstu portala Srbija Danas, koji je podijeljen i na njihovoj Facebook stranici.
“On je pucao na Trampa! Atentator na Jutjubu pre napada poslao uznemirujuću poruku!”, objavio je i portal NS uživo prilažući fotografiju navodnog napadača na bivšeg američkog predsjednika.
![](https://www.raskrinkavanje.me/wp-content/uploads/2024/07/tr-1024x910.jpg)
Da je na Trampa pucala ista osoba objavio je i portal 24sedam, ali i brojni korisnici Fejsbuka (1,2,3,4,5,6).
![](https://www.raskrinkavanje.me/wp-content/uploads/2024/07/tr2.jpg)
Naravno, informacija je izvorno potekla sa stranog govornog područja, dominantno sa naloga na društvenoj mreži X.
Ko je čovjek sa fotografije?
Mediji i korisnici društvenih mreža su svalili krivicu za napad na Trampa na pogrešnu osobu.
Na fotografijama je italijanski sportski novinar, Marko Violi, koji nema nikakve veze sa pucnjavom u Pensilvaniji.
Violi je u objavi na Instragramu na italijanskom jeziku naveo da je bio u Rimu za vrijeme Trampovog predizbornog skupa u Pensilvaniji, a da je informacija o njegovoj umiješanosti u potpunosti izmišljenja.
“Snažno poričem da sam umiješan u ovaj događaj. Probudile su me usred noći brojne notifikacije koje sam dobio na Instagramu i X-u. Nalazim se u Italiji, u Rimu, i nisam imao pojma šta se dogodilo osim što sam uključio Sky TG 24 u Italiji. Vijesti koje kruže o mom nalogu su potpuno neutemeljene i organizovane od strane grupe progonitelja koji mi uništavaju život od 2018. godine, uključujući nasrtaje na moj dom, slike mog interfona i kapije. Nemam ništa više da dodam. U ponedjeljak ću podnijeti prijavu protiv X naloga koji su izmislili ovu lažnu vijest i svih novinskih naslova koji su je širili”, napisao je između ostalog Violi u svojoj izjavi.
Da je italijanski novinar pogrešno optužen za napad na Tramp objavili su i Rojters, Full Fact, NewsWeek, NewsChecker.
Osumnjičeni za napad je Tomas Metju Kruks
Dok su ovakvi i slični neistiniti navodi imali milione pregleda na društvenim mrežama (uključujući strano govorno područje) i italijanski novinar pokušao na Instagramu da razjasni šta se zapravo dešava, oglasile su se američke službe.
Američki Federalni istražni biro (FBI) je identifikovao Tomasa Metjua Kruksa (20) iz Betel Parka u Pensilvaniji kao “osobu umiješanu” u pokušaj ubistva bivšeg predsjednika SAD. FBI je saopštio da radi na utvrđivanju motiva napada, u kojem je jedan učesnik skupa poginuo, a dva su teško povrijeđena.
![](https://www.raskrinkavanje.me/wp-content/uploads/2024/07/tr3-1024x793.jpg)
Istražitelji vjeruju da je Kruks, naoružan poluautomatskom puškom AR-15, otvorio vatru na bivšeg predsjednika dok se ovaj obraćao masi u Batleru, u Pensilvaniji, ubivši jednog člana publike, a ranivši dvoje drugih.
Dvadesetogodišnjeg radnika u kuhinji na listu mjesta je ubio snajperista Tajne službe, saopštili su zvaničnici, prenio je BBC.
Kruks nije nosio sa sobom ličnu kartu, tako da su istražitelji koristili DNK i tehnologiju za prepoznavanje lica kako bi ga identifikovali, saopštio je FBI.
Osim nagađanja o napadaču, na društvenim mrežama uočili smo i teorije zavjere poput onih da je cijeli slučaj izrežiran, da je atentat na bivšeg predsjednika naredila CIA, duboka država, satanisti…
Imajući u vidu prethodno navedeno, objave pomenutih portala, kao i one sa društvenih mreža dobijaju ocjenu dezinformacija.
Ocjenu “Dezinformacija” dobija medijski izvještaj koji u sebi sadrži “miks” činjenica i netačnog ili poluistinitog sadržaja. U ovakvim slučajevima, mediji ne moraju nužno biti svjesni netačnih informacija koje su objavljene zajedno sa istinitim. Takođe, ovom ocjenom biće tretirani i izvještaji koji imaju lažne atribucije ili naslove koji ne oslikavaju tekst u smislu tačnosti informacija.